Supernova+historie

=Historie= toc Den første gang vi hører om supernova som en betegnelse for det vi i dag kender som en supernovaeksplosion var i begyndelsen af det tyvende århundrede. Men dette betyder ikke at man ikke havde observeret supernovaeksplosioner før denne dato.

Før 1800
Man kender kun til syv supernovaeksplosioner som fandt sted før det nittende århundrede, og som blev opdaget på Jorden. Det eksisterer dokumentering om flere supernovaer end disse syv, men grundet mangel på troværdige kilder kan man i dag ikke stadfæste sandfærdigheden af disse.

Den ældste af de i dag accepterede observationer af supernovaeksplosioner stammer tilbage fra 185 e.Kr. og blev gjort af kinesere og koreanere. De andre seks er fra henholdsvis 393, 1006, 1054, 1181, 1572 og 1604. Af disse er SN 1054 den nok mest kendte, og blev observeret af både kinesere, arabere og amerikanske indianere (ikke helt sikker men man har fundet nogle ”malerier” der kan henvise til en supernova), men ikke europæerne så vidt man ved. SN 1054s supernovarest er i dag kendt som Krabbetågen.

Alle de syv supernovaer opdaget før det nittende århundrede fandt sted i vor galakse, og siden Keplers supernova i 1604 har det ikke blevet observeret nogen supernovaeksplosioner i Mælkevejen. Dette gjorde så at forskningen af supernovaer lå stille hen i flere århundreder, helt til tekniske nyvindinger gjorde det mulig at se ting i andre galakser.

Men det at vi ikke har observeret nogen betyder ikke at supernovaeksplosioner ikke har fundet sted, og man ved nu at det har fundet supernovaeksplosioner sted i vores galakse siden 1604, men gas og støv har skjult selve eksplosionen for os, og vi kan derfor kun se resterne af dem i dag.

Det nittende og tyvende århundrede
I løbet af det nittende århundrede gjorde ny teknologi det mulig at studere stjernehimlen bedre end før, og i 1885 opdagede man for første gang en supernovaeksplosion som fandt sted i en anden galakse (Andromegalaksen).

Efter denne opdagelse skød forskningen af supernovaer frem, og det blev regelmæssig fundet nye supernovaeksplosioner. I 1930’erne arbejdet Fritz Zwicky sammen med flere kollegaer for at studere og lave en teori rundt denne form for ”novaer”, og de kom frem til at fænomenet skyldtes gravitation og var det som dannet neutronstjerner. I 1940’erne blev supernovaer for første gang kategoriseret og delt ind i to grupper, de som har brintlinjer i sit spektrum og de som manglet brint i sit spektrum.

Efter den anden verdenskrig fandt man ud af at fusion var grundlaget for supernovaeksplosioner, og man måtte erkende at supernovaer have en svært vigtig rolle i dannelsen af nye grundstoffer og derved også dannelsen af nye stjerner og planeter. Type Ia supernovaer blev foreslået for første gang i 1973 og man fandt senere ud af at supernovaer af den type har svært lig udstrålingskurve, og derfor kan bruges som et bevis på et accelererende univers.

I 1987 fandt en svært interessant supernova sted. Dette var SN 1987A, der med sine 160 000 ly var den tætteste supernovaeksplosion vi har observeret siden SN 1604 (20 000 ly). Dette gav astronomer muligheder for at studere en supernovaeksplosion, bedre en nogensinde før. Noget de også gjorde, og som er grunden til at vi i dag har en ganske kompleks teori om supernovaer.

Studier af SN 1987A supernova har vist at vores model stemte ganske godt overens ”med virkeligheden”, men noget overraskende var det at eksplosionen skyldes en blå supergigant, en stjernetype man indtil da ikke havde troet kunne forårsage supernovaer. I dag studerer man stadig supernovaresten til SN 1987A, men på nuværende tidspunkt har det stadig ikke blevet fundet den neutronstjerne der burde være blevet skabt ved eksplosionen. Dette kan skyldes at denne har blevet skjult bag en tåge af støv, blevet et sort hul eller at eksplosionen efterladt en kvarkstjerne (endnu mere kompakt end en neutronstjerne).

I dag og fremtiden
Mens man stadig for fyrre år tilbage i tid, i 1970’erne manuelt måtte scanne billeder af rummet for at finde tegn på supernovaer og anden stellar aktivitet, har teknologiske fremskridt siden da gjort så at det meste i dag er automatisk og foregår med hjælp fra computere. Noget som har gjort så at forskning af supernovaer har blevet en del enklere.

I dag er opdagelsen af nye supernovaer hvert år __svært stor__ sammenlignet med før, og i de sidste par år har man observeret godt over 500 årlige supernovaer. To af de nok mest interessante supernovaer i dette årtusind er SN 2006gy og SN 2003fg:
 * SN 2006gy er en af de lyseste supernovaer vi har oplevet til dags dato, og er det man normalt kalder for en hypernova (tror ”moderstjernen” var på over 150 sm). Men det var en speciel måde den sprang på som gjorde at den lignet på en type Ia, men den havde brint i sit spektrum. Noget der fik flere til at stille spørgsmål om SN 2006gy var en ”ny type” supernova.
 * SN 2003fg populært kaldet for ”Champagne Supernovaen” var en svært underlig supernova. Supernovaen var en type Ia, men stjernen havde ved eksplosionen en masse på 2 sm, noget der gav den en anderledes lyskurve end Ia supernovaer normalt har (og disse plejer at have en svært uniform kurve). Man har diskuteret om den store massen kan skyldes at det var to hvide dværge som kolliderede.

Nylig opdagede supernovaeksplosioner som SN 2006gy og SN 2003fg viser at det stadig er mange uløste mysterier rundt supernovaer, der gør så at vi i dag ikke forstår processen rundt supernovaer til fulde. Nogle af disse mysterier er hvordan nye kemiske element dannes, hvordan de første supernovaer var efter Big Bang og om Ia supernovaer altid vil ske på den samme måde.

Hvis fremtidige supernovaeksplosioner skulle ske for tæt på Jorden, ville dette få katastrofale følger for både os og resten af planeten Jorden. Man har dog regnet ud at en supernovaeksplosion må være inden for en rækkevidde på 100-200 ly for at have direkte skade på Jorden, og de nærmeste kandidater vi ved om ligger 400 ly og 600 ly borte. Noget som betyder at vores planet i hvert fald lige nu er i sikkerhed.



=Kilder= > ]]
 * [[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/574464/supernova|Britannica Online Encyclopedia - Supernova
 * [|Den Store Danske - Krabbetågen]
 * Wikipedia
 * [|History of supernova observation]
 * [|Timeline of white dwarfs, neutron stars, and]
 * [|SN 1987A]
 * [|SN 2003fg]
 * [|”Hubble in Europe” - 1987A's 20th Anniversary]
 * [|The Electronic Universe – SN 1987A]